Sveprisutna tema danas je održivost, održivo poslovanje i ESG. Puno se o tome govori i piše, a istraživanja rađena u EU pokazuju da mali procenat građana i kompanija suštinski razumije značenje ovog koncepta.
Upravo je to bio jedan od razloga zbog kojeg su se dvije dame Amra Tabaković i Lejla Selmanagić, odlučile da nakon dvije decenije iskustva iskorače iz bankarskog sektora te pokrenu edukativnu platformu www.esgkorisno.ba.
Platforma, koja je vlasništvo Udruženja “Korisno”, pokrenuta je početkom ove godine te bilježi značajan interes publike upravo iz razloga jer ESG koncept pojašnjava na lako razumljiv način. Pored platforme, ovo Udruženje i svojim drugim aktivnostima doprinosi pripremi tržišta za izazove koje donosi EU taksonomija i ESG trendovi. Više o tome, Tabaković i Selmanagić, govorile su u nastavku.
Uz platformu, koje druge aktivnosti Udruženje “Korisno” sprovodi kroz svoje djelovanje?
Lejla: Ono što bih spomenula jeste da pored osnova i “ESG abecede” na ovoj platformi možete pročitati i stručne tekstove ali i primjere naših bh. kompanija koje već implementiraju ESG koncept. Iza svih naših aktivnosti koje pokrećemo u Udruženju “Korisno” je mnogo razmišljanja, uloženog rada i znanja. Drago nam je da se prepoznaje kvalitet ovog što radimo, a naš plan je dalja edukacija tržišta kroz povezivanje sa relevantnim institucijama. Već sada možemo najaviti edukativne projekte sa mladima. Naime, od jeseni počinjemo projekte sa Prvom bošnjačkom gimnazijom u Sarajevu kao i sa Alumni asocijacijom Ekonomskog fakulteta u Sarajevu. Našom ekspertizom kompanijama koje se tek susreću sa ovom tematikom želimo pružiti podršku u implementaciji ESG aktivnosti.
Konkretizacija ESG aktivnosti je vidljiva tek kroz izvještaje o održivosti. Kompanije u EU u obavezi su kreirati godišnje izvještaje o održivosti. Šta nam ti izvještaji govore?
Amra: Izvještaj o održivom poslovanju je nefinansijski izvještaj te je cilj da kompanije transparentno prikažu svoje ekološke, društvene i upravljačke performanse. Kroz u ESG izvještavanje, kompanije pokazuju svoju posvećenost odgovornim poslovnim praksama, utjecaj u društvu, te grade povjerenje sa svojim potrošačima, zaposlenicima, dioničarima. Pružajući pouzdane informacije putem ovih izvještaja, kompanije mogu privući društveno odgovorne investitore koji daju prioritet održivim investicijama.
Evropska komisija je definisala standarde za izvještavanje koji će kompanijama omogućiti da na jasan i usporediv način izvještavaju o svojim ESG aktivnostima poput informacija o klimatskim promjenama, resursima, dobavljačima, pravima radnika i borbi protiv korupcije. Cilj ovih izvještaja je svojevrsna slojevitost podataka, svake godine se pratite i unaprjeđujete svoje aktivnosti i poslovanje. Studije velikih svjetskih revizorskih kuća pokazuju da 38% kompanija u EU predviđaju da će implementacija Direktive o korporativnom izvještavanju o održivosti (CSRD) dovesti ne samo do većeg efekta održivih aktivnosti već i do rasta prihoda.
Da li su kompanije u BiH spremne za ovakvo izvještavanje?
Lejla: Kada govorimo o izazovima za kompanije koje nisu dio velikih intrnacionalnih grupacija, savjet je da počnu prikupljati podatke što prije kako bi spremno dočekale očekivanja tržišta. EU direktive koje definišu ovu oblast se pooštravaju i definišu sve detaljnije izvještavanje u dijelu utjecaja na životnu sredinu, ljudska prava, društvene standarda te lanac dobavljača. Jedna od tih direktiva je i spomenuta CSRD koja predstavlja značajno unaprjeđenje Direktive EU o nefinansijskom izvještavanju (NFRD), trenutno važeći okvir za izvještavanje o održivosti EU.
Nova direktiva odnosi se na oko 50.000 kompanija dok je NFRD obuhvatala njih blizu 12.000. Kompanije će u budućnosti morati integrisati svoje ESG informacije sa finansijskim izvještavanjem kako bi se omogućilo bolje razumijevanje povezanosti između održivosti i finansijskog rezultata kompanije. Naglasila bih da smo jako ponosne smo što smo kao ekspertice bile angažovane u izradi izvještaja o održivosti kompanije Bosnalijek, koji je prema našim saznanjima prvi ovakav izvještaj jedne bh. kompanije.
Obzirom na vaše dugogodišnje iskustvo u marketingu i komunikacijama, na koji način se upravljanje održivošću reflektuje na komunikacijsku industriju?
Amra: Inspirativni i motivacijski strateški narativi, koji su često potrebni projektima održivosti, ne izmišljaju se usput – kreiranje moćnog narativa je intenzivan proces. Strateški narativ kada govorimo o održivosti pomaže kolektivu da shvati trenutno stanje kompanije i buduće mogućnosti. Ovakvim pristupom zaposlenici, kao glavni nosilac poruke, će razumjeti kako mogu aktivno doprinijeti budućim održivim aktivnostima kompanije. Strateški integrisana održivost u kompaniji znači da je ona jedna od pokretača vašeg poslovanja.
Ovdje bih se kratko osvrnula i na greenwashing ili “manipulativni zeleni marketing”“. Naime, potreba da se pokažu napori sprovođenja ESG-a dovela je do toga da mnoge kompanije iznose ekološke tvrdnje koje nisu tačne ili su djelimično tačne. U smislu komunikacije, potrebno je voditi računa o nekoliko aspekata.
“Zelene” tvrdnje koje kompanija iznosi kroz oglašavanje moraju biti jasno iskomunicirane, uvjerljive i istinite. Važno je potkrijepiti svaku tvrdnju koju iznosite na način da pokažete istinski uticaj poslovnih aktivnosti na društvo i životnu sredinu. Uvijek mjerite i pratite napredak nakon iznošenja svoje priče kako biste utvrdili njenu učinkovitost i poboljšali svoju strategiju u budućnosti